![](https://static.genially.com/view/empty-loader-rebranding.gif)
More creations to inspire you
LET’S GO TO LONDON!
Personalized
SLYCE DECK
Personalized
ENERGY KEY ACHIEVEMENTS
Personalized
CULTURAL HERITAGE AND ART KEY ACHIEVEMENTS
Personalized
ABOUT THE EEA GRANTS AND NORWAY
Personalized
DOWNFALLL OF ARAB RULE IN AL-ANDALUS
Personalized
HUMAN AND SOCIAL DEVELOPMENT KEY
Personalized
Transcript
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Soroll i qualitat de vida La qualitat de vida dels nostres pobles i ciutats exigeix que els nivells de soroll i de contaminació acústica siguin moderats. El marc legal protegeix el nostre dret a viure amb uns nivells de soroll acceptables i regula els nivells màxims de soroll provocats per les activitats, les infraestructures i els vehicles de motor. Marc legal A Catalunya aquest marc legal està constituït per diverses normes, les més destacables de les quals són:
- La Llei 16/2002, de protecció contra la contaminació acústica i el reglament que la desenvolupa, que tenen com a objectiu prevenir i corregir la contaminació acústica que afecta a la ciutadania i al medi ambient.
- El Decret 245/2005, sobre mapes de capacitat acústica. La normativa obliga a dividir els municipi en zones i fixa per a cada una uns nivells màxims de soroll.
- El Decret 176/2009, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 16/2002, de 28 de juny, de protecció contra la contaminació acústica, i se n'adapten els annexos
- Les ordenances municipals
I els ajuntaments què hi fan? Els ajuntaments porten a terme amb el suport de la Diputació de Barcelona, tot un seguit d’accions de prevenció i control de la contaminació acústica i de les vibracions, com ara:
- Mesuraments dels nivells de soroll i de vibracions provocats per les activitats i per les infraestructures.
- Avaluació de l’aïllament entre els edificis.
- Elaboració de mapes de soroll del municipi,mapes de capacitat acústica i plans d’acció.
- Elaboració d’ordenances municipals.
- Foment del transport menys sorollós, fomentant la mobilitat a peu, en bicicleta i en transport públic.
- Jornades i cursos de formació per policies i tècnics municipals.
- Campanyes d’educació, formació i sensibilització ciutadana.
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
S
So o soroll ?
So o soroll ?
- So: El so és una fluctuació de la pressió a l'interior d'un fluid a causa del desplaçament de les molècules al voltant del seu punt d'equilibri, que és el valor estàtic de pressió atmosfèrica (Po ≈ 2 · 10-5 Pa en l'aire), i viatja en forma d'ones.
- Soroll: So que provoca una sensació desagradable i molesta a qui l’escola. Mèdicament, es considera com a soroll el so que pot produir pèrdua auditiva, ser nociu per a la salut o interferir en el rendiment laboral.
- Percepció del so i del soroll: Depèn de la sensibilitat i de les circumstàncies de cada persona així com de les característiques del so o soroll. Així, un nivell molt alt de so en una discoteca és acceptable per a qui s’hi està divertint, en canvi un so baix pot resultat insuportable quan intentem dormir.
- Contaminació acústica: Soroll provocat per les activitats humanes (trànsit, indústries, persones, locals d’oci, etc.), que altera les condicions normals de l’entorn i amb efectes negatius sobre la salut auditiva, física i mental de les persones.
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
L'anatomia del so
O
L'anatomia del so
- La freqüència (f) és el nombre d'oscil·lacions que fa qualsevol punt de l’ona en un segon [Hz].
- Cada so té una freqüència característica, que és més alta en els sons aguts i baixa en els greus.
- Un so d'una freqüència determinada es caracteritza per ser una vibració periòdica, és a dir, es tracta d'un fenòmen que es repeteix a intervals de temps iguals a T. Un so a 10Hz només produeix sobre l’oïda 10 vibracions o pertorbacions en un segon, de manera que cada dècima de segon arriba un front d'ona que es troba separat del que el segueix 34 m. En el cas d'una freqüència de 2.000 Hz es produeixen sobre l'oïda 2000 pertorbacions en un segon, el que implica que cada mitja mil·lèsima de segon arriba un front d'ona que està separat del que el segueix 17 cm.
L'anatomia del so
- Intensitat: És la quantitat d'energia que conté un so i ens permet diferenciar entre sons forts o fluixos. Es defineix com la potència per unitat de superfície (W/m2) d’una font.
L'anatomia del so
- So pur: És el que té una sola freqüència, mentre que un so qualsevol està constituït per una barreja de sons purs de diverses freqüències.
- Les ones sonores estan produïdes per vibracions dels cossos i són molt pocs els cossos que vibren a una única freqüència o to pur, com seria el cas d’un diapasó, ja que la majoria vibren d’una forma complexa. L’ona sonora emesa per un cos vibrant és en realitat una combinació de totes les freqüències presents en la vibració. Els cossos vibren amb més d’una freqüència originant ones complexes. Aquesta complexitat determina el timbre del so que depèn del nombre i l’amplitud relativa dels tons que intervenen, és a dir, dels harmònics (freqüències múltiples d’un to pur).
L'anatomia del so
- Timbre: Els harmònics donen a cada so una característica especial, el timbre.
- El timbre és una propietat del so associada a la freqüència per la que qualsevol persona pot distingir una nota musical tocada per un piano de la mateixa nota tocada per tocada per una flauta o un altre instrument.
- Aquesta característica del so està relacionada amb la complexitat de l’ona sonora que percep l’oïda humana.
L'anatomia del so El diapasó és un instrument que genera un so pur amb una freqüència determinada, cada freqüència correspon a alguna de les notes musicals. Ara bé, quan un instrument musical emet una nota, no genera només el so pur de la seva freqüència sinó que genera les freqüències múltiples que s'anomenen harmònics..
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
La intensitat del so
R
El nivell de pressió sonora es mesura en decibels (dBA) i el sonòmetre és l’aparell que mesura el nivell de so que hi ha en un lloc i en un moment determinat. La dificultat de mesurar la pressió: el concepte de Decibel dB. Si mesurem en unitats de pressió, entre el llindar auditiu humà i el del dolor hi ha un milió d’unitats, un interval massa gran per manegar-lo amb comoditat, per això es fa servir una transformació matemàtica que transforma els pascals en decibels, i redueix la diferència entre el llindar auditiu i el del dolor a 120 unitats (Decibels).
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Escoltar isentir
O
Escoltar i sentir
- L’oïda és el sentit perceptiu del so i l’òrgan de l’oïda és l’orella, tan la seva part externa i visible com l’interna. L’orella recull les vibracions sonores de l’aire i les converteix en estímuls a les terminacions nervioses conectades al cervell.
- L’oïda humana pot distingir entre diferents nivells de pressió i freqüències. El sistema auditiu no es pot desconnectar voluntàriament
- El rang perceptiu: Les persones tenim uns límits o llindars que fa que no puguem sentir certes freqüències. Amb l’edat perdem capacitat auditiva, bàsicament a freqüències altes.
- Els ultrasons (freqüències altres) o infrasons (freqüències baixes) són les que queden fora del rang perceptiu, és a dir, de la resposta de l’oïda. De la mateixa manera passa amb les intensitats, hi ha un mínim per sota del qual no percebem un so i un màxim, més enllà del quan l’oïda queda danyada totalment o parcial. Les freqüències audibles van des de 20 Hz fins a 20.000Hz. però no totes les freqüències es perceben igual. Infrasons < 20Hz, Ultrasons > 20.000 Hz
- La fatiga auditiva: La pèrdua d’audició és deguda a l’envelliment o bé com a resultat d’una exposició continuada a sorolls forts.
- Altres efectes negatius:
- Acceleració del pols (taquicàrdia) i elevació de la pressió arterial.
- Increment de la freqüència respiratòria.
- Disminució de l’estat de vigilància, dificultat per concentrar-se, descens del rendiment i incomunicació amb l’entorn.
- Inquietud, irritabilitat, trastorns del son, estrès i fatiga.
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Sons i vibrrrracions
L
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Efectes especials
L
Efectes especials del so
- Difracció: és el canvi en la direcció de les ones a causa de la interacció amb un objecte. Es produeix difracció con la longitud d'ona és més gran que l'objecte, sinó l'objecte produeix una ombra acústica.Per exemple, el so pot passar fàcilment d’un espai a l’altre a través de petites escletxes, i a més a més, i a diferència d’un raig d’aigua que seguiria en línia recta, el so es transmet en totes direccions. Tot això fa que el so es pugui escolar a tot l’espai interior, malgrat hagi penetrat per petites escletxes.
- Reflexió: és el canvi de direcció de propagació de les ones a causa d'un canvi de velocitat de propagació. El pot produir en canviar de medi o en variar les característiques del medi (temperatura). Per exemple, el so es reflecteix en qualsevol superfície rígida. En un espai tancat o amb més d’una paret, qualsevol so “rebota” a totes les parets. Els sons reflectits a cada paret es retroben a l’interior de l’espai i el resultat pot ser molt sorprenent. En certs espais es poden “sumar” i això reforça el so, però també pot passar al contrari i aleshores s’atenua.
- Ressonància: Es dona en aquelles interferències que sumen les intensitats de forma repetida, creant un so de molta més intensitat que el so original. Això és el que fan les caixes de ressonància dels instruments musicals, com les dels instruments de corda. En una sala en canvi, el fenomen pot ser molt desagradable i cal evitar-se.
- Absorció: Quan una ona sonora incideix sobre una superfície no tota la seva energia és reflectida, una part és absorbida. Segons les característiques del material, l’absorció pot ser pràcticament inexistent o alta. Materials bons absorbents són, per exemple, el suro i la fusta (sense envernissar), la llana de lli o de vidre, el drap de cotó, les moquetes...
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
I nosaltres què hi podem fer? La nostra participació en l’atenuació de la contaminació acústica és imprescindible. Per això els ciutadans responsables:
- Trien mitjans de transport com vehicles híbrids o elèctrics així com també la bicicleta.
- Condueixen de forma pausada i mantenen els vehicles en bon estat de conservació.
- Insonoritzen les cambres on es porta a terme alguna activitat sorollosa.
- Instal·len els electrodomèstics (especialment els aparells d’aire condicionat) en llocs adients i tenen en compte els horaris en què els utilitzen.
- Exerceixen les activitats comercials i industrials aplicant les mesures correctores corresponents.
- A la via pública, especialment de nit, respectem el descans dels veïns.
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
I nosaltres què hi podem fer? La nostra participació en l’atenuació de la contaminació acústica és imprescindible. Per això els ciutadans responsables:
- Trien mitjans de transport com vehicles híbrids o elèctrics així com també la bicicleta.
- Condueixen de forma pausada i mantenen els vehicles en bon estat de conservació.
- Insonoritzen les cambres on es porta a terme alguna activitat sorollosa.
- Instal·len els electrodomèstics (especialment els aparells d’aire condicionat) en llocs adients i tenen en compte els horaris en què els utilitzen.
- Exerceixen les activitats comercials i industrials aplicant les mesures correctores corresponents.
- A la via pública, especialment de nit, respectem el descans dels veïns.
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!
Un recurs de:
Virtualizació amb el suport de:
Visita l'exposició Adeu soroll! i posa a prova els teus coneixements. T'hi atreveixes?
Descarrega't els jocs de l'exposició per saber què has après!